Skirtingose
zonose sklindanti šilta šviesa suteikia erdvei daugiaplaniškumo ir tėkmės
jausmą. |
Užduotis – sukurti jaukius namus dviejų jaunų žmonių šeimai, o vėliau ir jų vaikui. Reikalavimai: darni funkcinių zonų sąveika tarpusavyje ir projekto realizacija dviem etapais – dabar ir paskui, kai prireiks atskiros erdvės pagausėjus šeimai. Architektas ir interjero dizaineris Andrius Byčenkovas sako, kad pirmą kartą pažvelgęs į erdvę, kurioje teks kurti, kūrybiškai pagalvojo, jog ji kažkuo panaši į traukinio vagoną. Beveik devyniasdešimties kvadratinių metrų loftas jau iš pat pradžių leido suprasti, kad prireiks laiko ir kantrybės suvaldyti erdvę. „Užsakovai norėjo turėti namus, kurie atitiktų jų poreikius šiandien. Taigi jiems pakako gyvenamosios erdvės su virtuve ir miegamuoju bei sanitariniu mazgu. Reikėjo numatyti galimybę netolimoje ateityje įrengti kambarį jaunos poros atžalai, todėl lofto interjero kūrimas tapo šiek tiek sudėtingesnis. Buvo nuspręsta, kad šiuo metu papildomas dešimties kvadratinių metrų kambarys būtų „tuščia“ investicija, kuriai reiktų papildomų investicijų. Projekto realizacija dviem etapais tapo pagrindiniu kriterijumi planuojant erdves“, – pasakoja A. Byčenkovas. Per keletą mėnesių buvo padaryta daugybė eskizų, tačiau atsiradus pagrindiniam „potepiui“ lape, viskas prasidėjo – brėžiniai, techninių sprendimų detalizacija prieš realizaciją. Erdvėje vietą surado kompozicinis elementas, formuojantis visas reikiamas funkcines zonas bei erdves. Tai – plastiškas dinamiškas baldas griežtoje statiškoje erdvėje, skrodžiantis visą loftą. Šis kompozicinis elementas tapo lofto „stuburu“, aplink kurį galima laisvai judėti erdvėse ir fiziškai, ir vizualiai. Taigi „stuburui“ teko suteikti visas funkcijas, kurios užtikrina patogų ir komfortišką gyvenimą namuose. Jis sudarytas iš atskirų segmentų, kurie sugrupuoti pagal funkcijas: drabužinės, buitinė spinta, lentynos, virtuvės zona, skalbykla, vonios kriauklė ir t. t. Šis kompozicinis darinys visapusiškai funkcionuoja erdvėje. |
![]() |
Patalpos erdvė aukšta – 3,7 metro, o baldas tik 2,1 metro, todėl judant erdvėse jis nuolat yra šalia, taigi jaučiamos ir antrame plane esančios erdvės. Šis sukurtas laisvumas tapo vertybe, kuri išsaugota visame projekte. Vienintelė patalpa, atitverta pertvaromis iki pat lubų, tai – tualetas, bet ir čia virš baldo panaudotas skaidrus stiklas. Vonios kambarys ir miegamasis yravienas greta kito, tarp jų nėra durų ir iš vienos erdvės į kitą galima laisvai judėti. „Jei kalbėtume apie virtuvę ar gyvenamąjį kambarį, tai galiu pasakyti, jog jie yra tik dalelė visumos bei kiekviena iš šių erdvių turi labai stiprų „prieskonį“ šiame projekte. Gyvenamosios erdvės dalyje ateityje atsiras vaikų kambarys. Tai bus visos struktūros tąsa ir dar labiau sustiprins erdvės dinamiką“, – pristato interjero autorius. |
Dinamišką baldą galima laikyti pagrindiniu dekoro elementu lofte – jis turi didžiausią energiją: jo blizgiame paviršiuje atsispindi aplinka. Atrodo, tarsi jis spinduliuoja iš savęs visa tai į išorę. Be viso to, dekoro elementais galima laikyti ir židinį, ir nuotraukas ant sienų ar malkų krūvą prie įėjimo durų. Kiekvienam iš jų skirta vieta „orkestre“ ir jie puikiai atlieka savo vaidmenį. Kontrastas tarp betoninių lubų ir grindų sustiprina kitų elementų savybes, kurios kitu atveju, matyt, nelabai atsiskleistų. Daug dėmesio lofte skirta apšvietimui. Tai, pasak architekto, yra viena iš nuostabių priemonių, kurią pasitelkus galima „žaisti“ erdvėse. „Šiuo atveju šviestuvai tarsi sklando erdvėje, taip pabrėždami laisvumą bei dinamiką. O peršviečiamoje erdvėje jie tamsiu paros metu dar papildomai sukuria nuotaikų variacijų“, – pabrėžia A. Byčenkovas. Ambicingas kūrėjas, paklaustas iš kur sėmėsi įkvėpimo šiam projektui, sako, jog geriausias „vaistas“ – įsiklausymas, ką sako vidinis balsas, ir tikėjimas tuo, ką darai. „Tai – tarsi intuicijos vedimas. Būtent tai ir leidžia rasti naujų sprendimo būdų“, – apibendrina interjero dizaineris. |
![]() |
||
Plytelės: www.linea.lt |
![]() |